Obveznice in zakladne menice
Značilnosti: | Tveganja: |
---|---|
|
|
4,90% BKS Bank Nachrangige Obligation 2024-2034/2 (podrejena obveznica)
Informacije o produktuKončni pogoji izdaje
Informacije k udeležbi upnikov (Bail-in)
3,55% BKS Bank Green Bond 2024-2030/3
Informacije o produktuKončni pogoji izdaje
Izvedensko mnenje glede trajnostnega vidika
BKS Bank smernica trajnostnih finančnih produktov
Obveznice so vrsta dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda država, podjetje ali druga pravna oseba, z namenom pridobitve dodatnih finančnih sredstev. Kupci obveznic dejansko posojajo denar izdajatelju in prejmejo obveznice kot potrdilo o dolgu. V zameno za to posojilo, izdajatelj obljublja, da bo kupcu obveznice (upniku) izplačal dogovorjene obresti (navadno letno ali polletno) in vrnil glavnico, ki predstavlja prvotno posojilo, ob določenem roku, imenovanem rok dospetja. Obveznice imajo rok zapadlosti daljši od enega leta.
Donosnost pri obveznicah je znana vnaprej, če le obveznice pred dospetjem ne prodamo ali če izdajatelj ne naleti na večje likvidnostne težave. Večina obveznic tudi kotira na borzi, kar pomeni, da obveznico lahko prodamo pred njenim dospetjem, donosnost pa je v takšnem primeru odvisna od trenutnih razmer na kapitalskih trgih.
Obstajajo različne vrste obveznic Med najpogostejše obveznice lahko uvrstimo korporativne obveznice, ki jih izdajo podjetja in državne obveznice, ki jih izdajo vlade. Poznamo tudi posebne oblike, kot so npr. indeksne obveznice, ki so povezane z določenim indeksom, in zamenljive obveznice, ki omogočajo lastnikom, da jih pod določenimi pogoji, zamenjajo za delnice izdajatelja.
Vlagatelji, ki kupijo navadne obveznice, postanejo upniki izdajatelja, kar pomeni, da imajo prednostno pravico do plačila obresti in glavnice pred lastniki delnic v primeru stečaja izdajatelja.
Investiranje v obveznice je ena od možnosti razpršitve premoženja in prinaša reden dohodek v obliki kuponov oz. obresti.
Donosnost pri obveznicah je znana vnaprej, če le obveznice pred dospetjem ne prodamo ali če izdajatelj ne naleti na večje likvidnostne težave. Večina obveznic tudi kotira na borzi, kar pomeni, da obveznico lahko prodamo pred njenim dospetjem, donosnost pa je v takšnem primeru odvisna od trenutnih razmer na kapitalskih trgih.
Obstajajo različne vrste obveznic Med najpogostejše obveznice lahko uvrstimo korporativne obveznice, ki jih izdajo podjetja in državne obveznice, ki jih izdajo vlade. Poznamo tudi posebne oblike, kot so npr. indeksne obveznice, ki so povezane z določenim indeksom, in zamenljive obveznice, ki omogočajo lastnikom, da jih pod določenimi pogoji, zamenjajo za delnice izdajatelja.
Vlagatelji, ki kupijo navadne obveznice, postanejo upniki izdajatelja, kar pomeni, da imajo prednostno pravico do plačila obresti in glavnice pred lastniki delnic v primeru stečaja izdajatelja.
Investiranje v obveznice je ena od možnosti razpršitve premoženja in prinaša reden dohodek v obliki kuponov oz. obresti.
Obveznice prinašajo tudi kar nekaj prednosti za vlagatelje, med katerimi so največje:
• Fiksni donos
Obveznice prinašajo fiksno donosnost (v naprej znana obrestna mera), če jih držimo do dospetja in izdajatelj ne naleti na večje težave pri poslovanju (kreditno tveganje). Poznano je torej dospetje (datum vračila glavnice), obrestna mera ter način obračunavanja in izplačilo kuponov oz. obresti.
Pri delnicah je situacija bistveno drugačna. Tako vrednost same delnice, kot tudi dividende močno nihajo, zato so delnice smatrane kot veliko bolj tvegana naložba v primerjavi z obveznicami. Prav tako so imetniki delnic v primeru stečaja poplačani kot zadnji. Če torej želimo manjše tveganje ter vnaprej znano donosnost, so obveznice smiselna naložba.
• Razpršitev premoženja
Pogosto omenjena formula za uravnotežen portfelj je, da imamo v obvezniških naložbah takšen odstotek, kot je naša starost. Če je nekdo npr. star 30 let, bi bil uravnotežen portfelj sestavljen iz 70 % delnic in 30 % obveznic. Seveda je več faktorjev, ki vpliva na to, kam vlagati prosta denarna sredstva, načeloma pa se lahko držimo te formule kot osnovno usmeritev.
• Ohranjanje kapitala
Obveznice veljajo za razmeroma varno naložbo, če skrbno izberemo izdajatelje. Podobno kot nepremičnine, obveznice tako padejo v kategorijo ohranjanja kapitala. Z obveznicami bomo težko dosegli visoke donose, kot npr. na delniškem trgu, je pa samo tveganje bistveno manjše.
• Likvidnost
Pomembna komponenta pri obveznicah je tudi likvidnost. To pomeni, da večina obveznic uglednih izdajateljev kotira na borzi in lahko posledično obveznico predčasno prodamo. Tukaj pa naletimo na pomembno razliko. Če prodamo obveznico pred njenim dospetjem, je cena, po kateri je obveznica prodana, določena glede na trenutne tržne pogoje, vključno z obrestnimi merami, kreditnim tveganjem, razmerami na finančnih trgih in drugimi dejavniki.
• Fiksni donos
Obveznice prinašajo fiksno donosnost (v naprej znana obrestna mera), če jih držimo do dospetja in izdajatelj ne naleti na večje težave pri poslovanju (kreditno tveganje). Poznano je torej dospetje (datum vračila glavnice), obrestna mera ter način obračunavanja in izplačilo kuponov oz. obresti.
Pri delnicah je situacija bistveno drugačna. Tako vrednost same delnice, kot tudi dividende močno nihajo, zato so delnice smatrane kot veliko bolj tvegana naložba v primerjavi z obveznicami. Prav tako so imetniki delnic v primeru stečaja poplačani kot zadnji. Če torej želimo manjše tveganje ter vnaprej znano donosnost, so obveznice smiselna naložba.
• Razpršitev premoženja
Pogosto omenjena formula za uravnotežen portfelj je, da imamo v obvezniških naložbah takšen odstotek, kot je naša starost. Če je nekdo npr. star 30 let, bi bil uravnotežen portfelj sestavljen iz 70 % delnic in 30 % obveznic. Seveda je več faktorjev, ki vpliva na to, kam vlagati prosta denarna sredstva, načeloma pa se lahko držimo te formule kot osnovno usmeritev.
• Ohranjanje kapitala
Obveznice veljajo za razmeroma varno naložbo, če skrbno izberemo izdajatelje. Podobno kot nepremičnine, obveznice tako padejo v kategorijo ohranjanja kapitala. Z obveznicami bomo težko dosegli visoke donose, kot npr. na delniškem trgu, je pa samo tveganje bistveno manjše.
• Likvidnost
Pomembna komponenta pri obveznicah je tudi likvidnost. To pomeni, da večina obveznic uglednih izdajateljev kotira na borzi in lahko posledično obveznico predčasno prodamo. Tukaj pa naletimo na pomembno razliko. Če prodamo obveznico pred njenim dospetjem, je cena, po kateri je obveznica prodana, določena glede na trenutne tržne pogoje, vključno z obrestnimi merami, kreditnim tveganjem, razmerami na finančnih trgih in drugimi dejavniki.
Vlaganje v obveznice prinaša tako priložnosti kot tudi tveganja, ki jih mora vsak vlagatelj v obveznice dobro poznati in razumeti. Glavna tveganja predstavljajo:
• Tveganje makro dejavnikov
Fluktuacije obrestnih mer, ki jih določajo centralne banke, inflacijska pričakovanja in drugi makroekonomski dejavniki neposredno vplivajo na cene obveznic.
• Kreditno tveganje
Kreditno tveganje pomeni, da izdajatelj ni sposoben vrniti posojila iz določenega razloga.
• Tveganje vpoklica
V določenih primerih lahko izdajatelj obveznice izvede odkup pred datumom zapadlosti, če je to določeno v pogojih izdaje.
• Likvidnostno tveganje
Čeprav obveznice veljajo za likvidne, so lahko določene obveznice kreditno manj sposobnih izdajateljev manj likvidne ali postanejo nelikvidne zaradi pretresov na kapitalskih trgih ali težav posameznega izdajatelja.
• Valutno tveganje
Pri nakupu obveznic v tuji valuti vlagatelji tvegajo, da bodo lahko nihanja menjalnih tečajev tako negativno kot pozitivno vplivala na vrednost njihove naložbe.
Pomembno je, da se ob vlaganju v obveznice zavedamo vseh navedenih tveganj, predvsem pa dobro preverimo izdajatelja ter pogoje izdaje obveznice.
• Tveganje makro dejavnikov
Fluktuacije obrestnih mer, ki jih določajo centralne banke, inflacijska pričakovanja in drugi makroekonomski dejavniki neposredno vplivajo na cene obveznic.
• Kreditno tveganje
Kreditno tveganje pomeni, da izdajatelj ni sposoben vrniti posojila iz določenega razloga.
• Tveganje vpoklica
V določenih primerih lahko izdajatelj obveznice izvede odkup pred datumom zapadlosti, če je to določeno v pogojih izdaje.
• Likvidnostno tveganje
Čeprav obveznice veljajo za likvidne, so lahko določene obveznice kreditno manj sposobnih izdajateljev manj likvidne ali postanejo nelikvidne zaradi pretresov na kapitalskih trgih ali težav posameznega izdajatelja.
• Valutno tveganje
Pri nakupu obveznic v tuji valuti vlagatelji tvegajo, da bodo lahko nihanja menjalnih tečajev tako negativno kot pozitivno vplivala na vrednost njihove naložbe.
Pomembno je, da se ob vlaganju v obveznice zavedamo vseh navedenih tveganj, predvsem pa dobro preverimo izdajatelja ter pogoje izdaje obveznice.
Kaj so zakladne menice?
Zakladne menice so dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdaja Republika Slovenija za financiranje lastnih potreb, pri čemer država jamči za izplačilo obveznosti.
Komu so namenjene?
Imetniki zakladnih menic so lahko tako fizične kot pravne osebe in so primerne za vlagatelje, ki iščejo kratkoročno naložbeno priložnost.
Značilnosti zakladnih menic
Zakladne menice se izdajajo v apoenih po 1.000,00 EUR z dospelostjo 3, 6, 12 ali 18 mesecev. Izdaja se izvaja na avkcijah, koledar avkcij pa je objavljen na spletnih straneh Ministrstva za finance Republike Slovenije. Več podrobnosti o zakladnih menicah si lahko preberete v Ponudbenem dokumentu.
Prednosti zakladnih menic
Fiksni donosi: Obrestna mera je znana vnaprej, kar omogoča načrtovanje prihodkov.
Likvidnost: Možnost prodaje pred dospelostjo na sekundarnem trgu nudi fleksibilnost.
Tveganja zakladnih menic
Inflacijsko tveganje: Donosi morda ne bodo sledili inflaciji, kar lahko zmanjša realno vrednost donosa.
Kako lahko kupim zakladne menice na primarnem trgu?
Zakladne menice so dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdaja Republika Slovenija za financiranje lastnih potreb, pri čemer država jamči za izplačilo obveznosti.
Komu so namenjene?
Imetniki zakladnih menic so lahko tako fizične kot pravne osebe in so primerne za vlagatelje, ki iščejo kratkoročno naložbeno priložnost.
Značilnosti zakladnih menic
Zakladne menice se izdajajo v apoenih po 1.000,00 EUR z dospelostjo 3, 6, 12 ali 18 mesecev. Izdaja se izvaja na avkcijah, koledar avkcij pa je objavljen na spletnih straneh Ministrstva za finance Republike Slovenije. Več podrobnosti o zakladnih menicah si lahko preberete v Ponudbenem dokumentu.
Prednosti zakladnih menic
Fiksni donosi: Obrestna mera je znana vnaprej, kar omogoča načrtovanje prihodkov.
Likvidnost: Možnost prodaje pred dospelostjo na sekundarnem trgu nudi fleksibilnost.
Tveganja zakladnih menic
Inflacijsko tveganje: Donosi morda ne bodo sledili inflaciji, kar lahko zmanjša realno vrednost donosa.
Kako lahko kupim zakladne menice na primarnem trgu?
- Primarna izdaja zakladnih menic se izvaja na avkcijah preko primarnih vpisnikov, med katerimi je tudi BKS Bank, Bančna podružnica.
- Za namen vpisa zakladnih menic je potreben trgovalni račun. Če vlagatelj trgovalnega računa še nima, bo moral le tega odpreti. Trgovalni račun lahko odprete v kateri koli naši poslovalnici, s seboj pa prinesite osebni dokument, bančno kartico in davčno številko.
- Pred oddajo ponudbe oziroma naročila za nakup zakladnih menic mora vlagatelj zagotoviti denarna sredstva na trgovalnem računu.
- Naročilo za nakup zakladnih menic je potrebno na dan avkcije oddati najpozneje do 11.00 ure na telefon 01 589 09 85 ali osebno v poslovalnicah BKS Bank A.G.
- Za posredovanje ponudb na avkcijah BKS Bank AG, Bančna podružnica prejema nadomestilo po pogodbi z Republiko Slovenijo kot izdajateljico zakladnih menic.